Regjeringens+legitimitet

=Regjeringens legitimitet= (skrevet av: A.B)

Hvor vidt regjeringen er en legitim makt er ett definisjonsspørsmål. I ordets forstand av en slags formell makt er det liten tvil om at det er noe regjeringen er. Regjeringen og dens form er forankret i grunnloven, og derfor en formell makt. Det man derimot kan problematisere er regjeringens forankring i folkesuverenitets- prinsippet. Regjeringen velges som allerede nevnt av statsministeren (Kongen rent offisiellt), men de er ikke valgt av folket. Man kan da si at storinget, som folkets valgte representanter derimot må ha tillit til regjeringen for at den skal kunne sitte. Det som derrimot ofte er tilfellet, som per dags dato for eksempel er at regjeringen også har flertallet i Stortinget. Det vil med andre ord si at hvorvidt folket har tillit til regjeringen eller ikke forblir en ukjent sak frem til neste valg.

På en annen side ville det vært problematisk å ha folkeavstemmninger hver eneste dag. Om man vil sette regjeringens legitimitet i forhold til folkesuverenitetsprinsippet i tvil vil det likevel være vanskelig uten å sette hele systemets legitimitet på prøve. En annen legitimitet som derrimot kan settes i tvil er regjeringens demokratiske legitimitet, og da med ett spesielt øye til flertallsregjeringer. Saken er nemmelig den at dagens regjering sitter med to seter mer i stortinget enn den borgerlige siden i norsk politikk. Det vil si at ca. 49 % av befolkninga sitter uten makt i det hele tatt. Er det da et demokrati eller et flertallets diktatur over ett knappt mindretall? Når vi peker på dette peker vi på den formelle makten, og ikke makten oppsosjonen ar over eventuellt eksempelvis media og organisasjoner. I tillegg kan man trekke frem eksempelvis hva som på folkemunde kalles "partipisk", hvor representanter på Stortinget tvinges til å stemme for saker de egentlig ikke er for, fordi partiledelsen har bestemt at de skal stemme sånn. Med andre ord er det ikke nødvendig vis flertall i Stortinget på tross av at saken blir vedtatt.

I tillegg kan man selvfølgelig peke på at det ikke nødvendig vis er flertall i folket for det som bestemmes av en flertallsregjering. En alternativ løsning kan være modellen som brukes i Sveits med direkte demokrati. Der har de folkeavstemmninger flere ganger i året for å finne folkets mening i store saker. Denne modellen tror vi ville vært lite rasjonell i Norge, fordi det krever stor interesse for politikk i folket. En mellomting kunne likevel være flere folkeavstemmninger i viktige saker for å øke regjeringens demokratiske kredibilitet.Likevel kan man konkludere med at ut i fra hvordan systemet funker i dag, har regjeringen som instans en god legitimitet på områdene demokrati og folkesuverenitet. Det er godt mulig regjeringen kunne blitt mer legitim, men da må man se på mulighetene for å bytte ut hele systemet.